![Escola_de_rebel.lia.jpg](https://i0.wp.com/cgtcatalunya.cat/wp-content/uploads/2008/02/jpg_Escola_de_rebel.lia_.jpg?fit=832%2C1248&ssl=1)
Edicions El Jonc edita el llibre “Escola de rebel·lia. Història d’un sindicalista” de Salvador Seguí
Edicions el Jonc presenta la seva darrera novetat editorial: “Escola de rebel·lia. Història d’un sindicalista”
Edicions el Jonc presenta la seva darrera novetat editorial: “Escola de rebel·lia. Història d’un sindicalista”
Deixem-nos de ximpleries. En altres latituds serà diferent, però ací i ara, i segurament i lamentablement per molt de temps, a Espanya ser demòcrata implica ser anticlerical. Que és la forma visceral com la gent s’ha rebel·lat històricament contra la dictadura temporal de l’Església catòlica, apostòlica i romana. La caverna teològica. Els troglodites del colp de pit que amb les seves milongues, vestidura talar, hàbit o sotana, han omplit la ment de la gent humil de pors, ignorància i resignació. Des que el pobre Recaredo es va convertir al cristianisme fins ara, la creu d’aquest país s’anomena Església. Una església que mai va ser ecclesia (assemblea) ni Crist que ho va fundar . I quan algú, feligrès o paisà, se sortia del guió, li enviaven a la foguera o els padrins en forma d’autoritat i cadafal. Cas del pobre Prisciliano, esquarterat com un porc perquè estengués li exemple. O el Sant Ofici, que no content d’inaugurar l’holocaust en la història, diàspora inclosa, empobrint-nos fins a les galtes al fotre fora a la comunitat més dinàmica de la pell de bou, va laminar qualsevol indici de pensament autònom o erasmista per exigu que fos. Per això, en l’imaginari popular la tradició revolucionària més primària relaciona llibertat amb “menjacapellans”, defenestració d’ordes religioses amb vot secret i clausura del seu fur en l’àmbit educatiu. En aquest context cal entendre les paraules d’Azaña quan després del triomf electoral de la Segona República va declarar: “España ha dejado de ser católica”. La democràcia es porta a matar amb l’església (millor al revés, és l’església qui no tolera la democràcia) perquè veu perillar els seus privilegis. Ella, la Santa Mare, la Santa Casa, la Divina Providència i tal, no admet competències. Vol ser Déu i Amo al mateix temps, i viure com un arxipreste.
Actualitzat a les 18:01 h 06/02/2008 / Berga.- El Centre d’Estudis Josep Ester Borràs i l’Ateneu Llibertari del Berguedà han programat nou activitats agrupades en l’anomenat ‘Hivern llibertari’, que comença el 9 de febrer i acaba el 9 de març.
De la programació destaca la presentació d’un vídeo sobre Pedro Álvarez, un jove de l’Hospitalet de Llobregat que va morir el 1992 a causa dels trets que li va disparar un agent del Cos Nacional de Policia, que posteriorment va ser exculpat per falta de proves. L’acte, que es farà el dia 1 de març, comptarà amb la presència del pare del jove, Juanjo Álvarez.
L”Hivern llibertari’ se solidaritza també amb els conductors d’autobusos de TMB i fa una crida a participar en la manifestació que han convocat per aquest dissabte a Barcelona.
Dissabte, a les 12h30′ s’ha celebrat en l’oratori de Sancho d’Àvila (serveis funeraris de la Ciutat de Barcelona) la cerimònia d’acomiadament a Conchita Guillen.
Antonina Rodrigo ha fet una exposició sobre el caràcter de Concha i la vida en els camps de l’exili francès. Precisa i emotiva. Tot seguit ha llegit l’escrit que Sara Berenguer va preparar per a l’acte i que acompanyem.
A continuació, un amic, professor d’Ètica, ha fet una altra sentida exposició sobre la sempiterna disposició a l’ajuda i a l’alegria per la vida que caracteritzaven a Conchita. Molt descriptiu i afectuós.
CAMINOS. CAMINS. CHEMINS de la RETIRADA
Commemoració de l’exili republicà.
Exposició : Memoire de l’exili. Dues generacions de fill de refugiats testimonien a través d’escultura i pintura.
Marxa simbòlica. Homenatges – Testimonis. Teatre – Conferències– Concert.
La Confederació torna a estar de dol perquè una altra companya ens ha deixat. Es tracta de Concha Guillen, secretària de Propaganda de l’Agrupació de Dones Lliures de Barcelona. Als seus 88 anys i des del seu exili a França, la malaltia va poder amb ella. Va ser homenatjada a Saragossa junt amb les seves companyes el passat mesd’octubre.
L’Ateneu Llibertari de Sants, el col•lectiu Negres Tempestes i el Centre Social Okupat La Farga organitzen el “Febrer Llibertari – Jornades Culturals Llibertàries” que es desenvoluparà a diferents espais del barri de Sants durant el mes de febrer.
Amb aquestes jornades, les entitats convocants aproparan els valors llibertaris al veïnat amb la intenció de recuperar el veritable significat de paraules com Solidaritat, Responsabilitat, Justícia Social i Recolzament Mutu.
Perpinyà
Lloc Exposició: Llibreria TORCATIS ,10 rue Mailly
Horari exposició: De 09h à 12h 14h à 19h
La llibreria es troba en el centre de Perpinyà a la zona per als vianants.
mes info
Attached documents
Del 11 al 18 de febrer
GRANOLLERS
Lloc: Anònims, menjars i pensars
Carrer Miquel Ricomà 57 , Granollers
Horari Exposició:
Dilluns de 11:30 a 16:30
de Dimarts a Divendres de 11:30 a 16:30 i de 19 a 23:30 h
Dissabte de 12 a 24h
Diumenge tancat
Dissabte 16 18h
Xerrada-Debat: “La revolució llibertaria , 72 anys després”
Del 4 al 10 de febrer en la Federació Comarcal de la CGT del Baix Llobregat
Ctra. D’Esplugues 46 – Cornellà – Telèfon: 93.377.91.63
Programació de La Exposición Cornellá.
La Revolució Llibertària – “70 Aniversari del 19 de Juliol de 1936”
L’exposició itinerant -La revolució llibertaria- arriba a Sallent
del Dijous 24 al Diumenge 27 de gener.
Sala Vila i Valentí
carrer Àngel Guimerà 5 Sallent
Horari de l’exposició : de 11 a 14h i de 17a 21h
Dissabte 26 a les 18h a la Sala Vila i Valentí
Xerrada amb Emili Cortavitarte sobre “L’educació i l’escola al 1936”
El Centre d’Estudis Josep Ester Borràs i l’Ateneu Anarquista Columna Terra i Llibertat de Berga presenten l’exposició:
La Revolució Llibertària
Exposició elaborada per la Confederació General del Treball (CGT) i la Fundació Salvador Seguí.
Una característica del “felipismo”, aquesta ègida socialista de 14 anys de funambulisme democràtic, va ser el compromís amb la dreta per a no “remoure el passat”. Desallotjat del poder per mèrits propis (GAL, Fons Reservats, ofensiva antisindical, etc.) i aliens (frontisme fatxa polític, mediàtic i empresarial), Felipe González va reconèixer sotto voce que aquesta, la del silenci còmplice, va ser una de les promeses que li va arrancar el difunt general Manuel Gutiérrez Mellado. Una rara avis per als nostàlgics, perquè si la transició s’havia iniciat amb una amnistia general (no a la UMD, clar està, perquè recordava massa els capitans del 25 d’abril portuguès) que en realitat era un salconduit per al bàndol nacional, la seva ratificació per un dels partits víctima de la repressió significava de fet una autèntica llei de punt final per als que van col·laborar amb la dictadura. I això és el que va suposar en la pràctica la “modèlica” transició: que les víctimes demanaven perdó als botxins. Fotuts i agraïts.
Horari expo: de Dilluns a Divendres de 10 a 21h
Barcelona: exposició “Les col.lectivitzacions d’empreses a Catalunya.
(18 de juliol 1936/ gener 1939)”
Les col·lectivitzacions d’empreses realitzades pels treballadors i treballadores a Catalunya durant la guerra civil de 1936-1939 van ser, malgrat les dificultats i defectes, una experiència única d’autogestió i de transformació de l’economia capitalista a una economia socialitzada basada en la cooperació, la solidaritat i la igualtat.
Després d’un procés laboriós, us comuniquem la digitalització de la important col·lecció de premsa llibertària de Badalona, corresponent al primer terç del segle XX.
“La Colmena Obrera”, “El Vidrio” o “Via Libre” per citar les tres capçaleres periòdiques llibertàries més importants de la ciutat han estat digitalitzades gràciesa la labor conjunta del CEDALL, el CENTRE D´ESTUDIS LLIBERTARIS FEDERICA MONTSENY I EL MUSEU DE BADALONA.
CGT
CANAL DE DIFUSION DE LAS LUCHAS OBRERAS Y LIBERTARIAS
LA REVOLUCIÓ LLIBERTÀRIA
Exposició itinerant realitzada per la CGT amb motiu del 70 aniversari del 19 de juliol de 1936
Després de més d’un any en el qual ha passat per nombroses ciutats de tot l’Estat espanyol, ara l’exposició arriba a Tarragona.
L’anomenada Llei de la Memòria Històrica ha estat finalment aprovada pel Congrés dels Diputats, i també pel Senat el passat dia 10 de desembre. Amb aquest pacte entre els partits polítics (tret del PP i ERC, per motius radicalment distints), es pretén tancar el deute que la democràcia encara te pendent amb les víctimes del règim franquista. Però, realment ho fa?
Ens fixarem en tres aspectes d’importància. En primer lloc, la referència “a totes les víctimes”, com a punt de partida per aquesta llei, suposa una base falsa, des de la qual és molt difícil construir res de profit. Si parlam de “memòria històrica” no es de rebut l’equidistància, certament insultant, que es pretén entre defensors de la democràcia i defensors del feixisme, entre fidels a la legalitat republicana o els qui recolzaren el cop d’estat del 36. D’altra banda, i en referència al període de la Guerra Civil, els vencedors ja han reivindicat, homenatjat i reparat, amb més que suficiència al llarg de moltes dècades, la memòria dels seus morts, mentre que els cossos de moltes de les víctimes de la repressió del règim franquista, durant i després de la guerra, encara romanen en fossars comuns, o anònims a les voreres de les carreteres. Per cert, la localització, identificació i rehabilitació d’aquestes víctimes ni tan sols queda definida com a responsabilitat de les administracions públiques, en aquesta nova normativa.
En segon lloc, la llei es planteja eliminar la simbologia franquista, però ja s’han sentit veus que avisen que tot això serà, en el millor dels casos, un procés bastant llarg i complicat. Quan, per exemple i sense anar més enfora, es dubta en eliminar, en aplicació d’aquesta llei, el monument feixista de La Feixina, a Palma, “per la seva certa qualitat artística o monumental”, i fins i tot quan l’equip de govern municipal, de suposat “centre-esquerra”, està a una passa de donar el títol de fill il•lustre de Ciutat al promotor del referit monument (que, per cert, ja té un carrer a Palma), ens podem fer una idea d’en què quedarà tot això. Per una patètica manca de coratge polític, aquesta llei ni tan sols serà efectiva per eliminar els vestigis formals del passat tenebrós de la dictadura. És a dir, no servirà ni com a una rentada de cara.
Xerrada-col·loqui sobre “Comunisme llibertari i marxisme no ortodox en el moviment obrer català” amb l’historiador Ferran Aisa, autor dels llibres “El Laberint roig”, “Contrarevolució, els fets de maig de 1937” i “La Internacional”.
Divendres 14 de desembre, a les 19 hores. Ateneu Popular Julia Romera (Santa Rosa, 18), Santa Coloma de Gramenet.
Organitza: Biblioteca La Hoguera i revista ALHORA.
Més enllà del temps i les generacions, està la memòria. La memòria que és experiència contrafàctica de l’oblit perquè comporta duració. Per això hi ha un interès exagerat, o sigui més enllà de l’intel·lectualment raonable, de catalogar-la com una dimensió exclusivament individual. Els poders fàctics, el sistema establert, la ideologia dominant que s’ambiciona com a pensament únic, pretenen encotillar-la, fer d’ella un acte íntim, en la lògica del monadisme que tants rèdits està proporcionant al neoliberalisme.
TROBADA de GRUPS de la MEMÒRIA LLIBERTÀRIA
Organitzen: Confederació General del Treball (CGT) i Fundació Salvador Seguí (FSS)
València, 15 de desembre de 2007
Local de CGT. Av. del Cid, 154.
PROGRAMA MODIFICAT
L’Exposició sobre la Revolució Llibertària arriba a Sant Boi de Llobregat acompanyada per diverses activitats paral·leles.
– EXPOSICIÓ LA REVOLUCIÓ LLIBERTÀRIA (70 Aniversari del 19 de Juliol de 1936)
DEL 3 AL 8 DE DESEMBRE, de 10 a 21 hores.
Lloc: Cal Ninyo (entrada per C/ Major 46 i Joan Bardina 46)
– 6 DESEMBRE (18 hores) Xerrada-Debat DONES DEL MOVIMENT LLIBERTARI 1936-39, a càrrec de Mª Àngels Rodríguez (Fundació Salvador Seguí)
Lloc: Cal Ninyo (entrada per C/ Major 46 i Joan Bardina 46)
– DEL 3 AL 8 DE DESEMBRE (de 10 a 21 hores)
EXPOSICIÓ CARTELLS Y DOCUMENTALS de la GUERRA CIVIL
Lloc: ATENEU LLIBERTARI DE SANT BOI (Joan Bardina 45)
– 8 DESEMBRE (21 hores) “Piscolabis fraternal” i posteriorment CONCERT amb APAGA Y VÁMONOS
Lloc: ATENEU LLIBERTARI DE SANT BOI (Joan Bardina 45)
Organitzen: Ateneu Llibertari de Sant Boi i CGT
LA REVOLUCIÓ LLIBERTÀRIA.
Exposició itinerant realitzada per la CGT amb motiu del 70 aniversari del 19 de juliol de 1936.
Del 10 al 16 de desembre a Reus.
Sala Fortuny del Centre de Lectura (c/Major 15).
Horari: de 10 a 13 h. i de 17 a 21 h.
Dijous 13, 20 h. Sala Hortensi Güell, Centre de Lectura
Xerrada – Debat: DEL PASSAT AL FUTUR DEL MOVIMENT LLIBERTARI
amb les intervencions de:
– Ferran Aisa, historiador especialitzat en el moviment obrer i l’anarcosindicalisme, membre de l’Ateneu Enciclopèdic Popular de Barcelona, autor de diversos llibres, documentalista d’exposicions i guionista de documentals
– Eladio Villanueva, sindicalista del sector ferroviari, actual secretari general de la CGT
Organitza: Federació Comarcal Baix Camp-Priorat CGT
Després de més d’un any en el qual ha passat per nombroses ciutats de tot l’Estat espanyol, ara l’exposició arriba a diverses ciutatsde Catalunya, en una gira coordinada per la Secretaria de Formació de la CGT de Catalunya.
JORNADES LLIBERTÀRIES CGT VALÈNCIA.
HISTÒRIA I MEMÒRIA DE LA REVOLUCIÓ
LLIBERTÀRIA
– València, del 10 al 13 de desembre de 2007.
Col·legi Major Rector Peset, Universitat de
València. Plaça del Forn de Sant Nicolau, 4
– València, del 14 al 15 de desembre de 2007
CGT. Avinguda del Cid, 154